![President Karis inimõiguste aastakonverentsil: autoritaarsete režiimide valede rägastikest saame jagu neid tõega purustades](https://eestielu.goodnews.ee/wp-content/uploads/sites/2/2021/11/Alar-Karis.jpg)
President Karis inimõiguste aastakonverentsil: autoritaarsete režiimide valede rägastikest saame jagu neid tõega purustades
President Alar Karis rõhutas Inimõiguste Instituudi aastakonverentsi avakõnes, et autoritaarsete režiimide valede rägastikest saame jagu neid tõega purustades. „Mil moel end selle hübriidrelva eest säästa? Kasvatades inimeste teadlikkust ja vastupanuvõimet, pidevalt selgitades, mis on päris või mis mitte.“
„Autoritaarsed režiimid kasutavad sõna relvana. Nad suunavad selle demokraatiate pihta ja tulistavad meie suunas lakkamatult allutatud sõna vägevate desinformatsiooni kampaaniatega. Sihiks on ühiskondade lõhestatuse suurendamine, vastandumine, hirmutamine,“ rääkis president Karis. Ta nimetas, et Eesti on vaba meedia hoidmise ja toetamise eesmärgiks seadnud Meediavabaduse koalitsiooni kaasjuhtides ning jätkab selle nimel tööd, kui saab Internetivabaduse koalitsiooni eesistujaks.
„Kõige olulisem – teeme pidevalt tööd selle nimel, et maailmas oleks rohkem demokraatiat ja mõistmist, et inimõigused on universaalsed. Sest inimkonna kõigi liikmete väärikuse, nende võrdsuse ning võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja üldise rahu alus,“ lisas riigipea. „Ja ma luban, oleme jätkuvalt pinnuks silmas neile, kes soovivad lämmatada avatud debatti inimõiguste austamise vajadusest.“
Eesti on valmis president Karise sõnul võtma veelgi suurema vastutuse. „Selleks taotleme ka Inimõiguste nõukogu liikmekohta,“ sõnas riigipea.
„Karistamatuse vastu seismist nõuab meie sisemine õiglustunne, õppetund ajaloost, meie vanematele ja vanavanematele põhjustatud kannatused. See on kurb kogemus, mille jubedat kordumist me täna Ukrainas näeme, ka seetõttu, et sarnased kuriteod on varasemalt jäänud karistuseta. Sarimõrvar tegutseb seni, kuni karistuse saab,“ kõneles Vabariigi President.
President Karis ütles, et demokraatiale on esitatud väljakutse kõikjal maailmas. „Küsimus on selles, kas peale jäävad vabadus ja inimõigused või allutatakse veel enam inimesi rõhumisele ja vabaduste piiramisele. Meie ülesanne on tõestada, et demokraatia ja vabaduse iha on alati tugevam ning ellujäämisvõimeline ka kõige karmimates oludes. Maailm on muutunud palju must-valgemaks ja meil tuleb valida pool. Ja on selge, et Eesti valib inimõiguste ja vabaduse kaitsja poole,“ lisas ta.